Závazný vzor a metodický postup	
Energetické posouzení

Prioritní osa 5: Energetické úspory; 

Specifický cíl 5.1: Snížit energetickou náročnost veřejných budov a zvýšit využití obnovitelných zdrojů energie 
nebo 
Specifický cíl 5.3: Snížit energetickou náročnost veřejných budov a zvýšit využití obnovitelných zdrojů energie v budovách ústředních vládních institucí

	
Název posudku
Místo objektu
Katastrální území 
č. parcely 	
Zpracoval:		
Datum zpracování:		

Obsah	
1. Účel zpracování energetického posouzení
2. Identifikační údaje
3.  Podklady pro zpracování EP
3.1. Popis stávajícího stavu předmětu EP
3.2 Vyhodnocení výchozího stavu
4. Navrhovaná opatření
4.2 Popis systémů TZB – navrhovaný stav
4.3 Management hospodaření s energií
4.4 Celková energetická bilance v navrhovaném stavu
5. Ekologické vyhodnocení
6. Ekonomické vyhodnocení
7. Posouzení vhodnosti aplikace EPC
8. Popis okrajových podmínek reálnosti dosažení předpokládané úspory energie
9. Závěr
Příloha č. 1 - Evidenční list energetického posouzení
Příloha č. 2 - Soulad projektu s požadavky OPŽP
Příloha č. 3 - Indikátory (parametry) pro hodnocení a monitorování projektu
Příloha č. 4 - Energetický štítek obálky budovy dle ČSN 73 0540-2 (2011)
Příloha č. 5 - Průkaz energetické náročnosti budovy
Příloha č. 6 - Kopie dokladu o vydání oprávnění podle §10b zákona č.406/2000 Sb.

1. Účel zpracování energetického posouzení
Energetické posouzení (EP) je zpracováno pro účel žádosti o podporu z Operačního programu Životní prostředí 2014 – 2020 (OPŽP). 

Účelem zpracování (EP) je posouzení navržených opatření ke snížení energetických spotřeb na vytápění, přípravu teplé vody a spotřeby elektrické energie, přičemž výchozím stavem je stávající stav vyplývající ze skutečných fakturačně doložených spotřeb energie.

2. Identifikační údaje
Vlastník předmětu EP :
Název nebo obchodní firma:
Adresa:
IČ:

Předmět EP:
Název předmětu:
Adresa:
Katastrální území:
Místo stavby:	 
Typ objektu:			

Zpracovatel EP:				
Zhotovitel:    
Spolupráce:
Datum:

3.  Podklady pro zpracování EP
Všechny údaje uvedené v tomto energetickém posouzení byly získány z následující dokumentace:
•	Projektová dokumentace stávajícího stavu,
•	Projektová dokumentace navrhovaného stavu obsahující:
•	Technická zpráva – stavební část,
•	Technická zpráva – Vytápění,
•	Technická zpráva – Vzduchotechnika, 
•	Výkresovou část.
•	Technické dokumentace výrobků, 
•	Faktury a účetní doklady evidující veškerou spotřebovanou energii dodávanou do objektu v posledních 3 letech - pakliže účetní doklady nejsou k dispozici, můžou být nahrazeny jinou evidencí spotřeby energie vedenou provozovatelem objektu (např. pokud není instalováno samostatné fakturační měřidlo a dochází k rozúčtování na základě podružného měření nebo jiným způsobem),
•	Původní energetický audit, byl-li vypracován, 
•	Revizní zprávy ke zdrojům tepla a elektroinstalaci, případně elektrospotřebičům,
•	Vlastní prohlídka objektu a fotodokumentace,
•	Nařízení Komise (EU) č. 813/2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/E, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů (požadavky od 26. 9. 2018),
•	Nařízení komise č. 2015/1189 ze dne 28. dubna 2015, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign kotlů na tuhá paliva (požadavky od 1. 1. 2020),
•	Směrnice Evropského parlamentu a rady (EU) 2015/2193 ze dne 25. listopadu 2015 o omezování emisí některých znečišťujících látek do ovzduší ze středních spalovacích zařízení (dále jen „Směrnice 2015/2193“).
•	Pravidla pro žadatele a příjemce podpory v Operačním programu Životní prostředí 2014 – 2020,
•	Metodický pokyn pro návrh větrání škol,
•	Metodika výpočtu kritérií solárních termických systémů,
•	Zjednodušená měsíční bilance solární tepelné soustavy BILANCE 2015/v2,
•	Metodika výpočtu kritérií solárních fotovoltaických systémů pro veřejné budovy,
•	Metodický návod pro splnění požadavku na zavedení energetického managementu v prioritní ose 5 OPŽP 2014 – 2020,
•	Pokyny pro žadatele využívající kombinaci podpory z OPŽP a metody EPC,
3.1. Popis stávajícího stavu předmětu EP
Základní údaje o předmětu EP
a)	Charakteristiku a popis hlavních činností předmětu EP.
b)	Charakteristiku běžného provozního využití předmětu EP v posledních třech letech (provozní hodiny, míra využití, obsazenost). Informace o případných žadatelem plánovaných změnách ve využití předmětu energetického posudku či v míře jeho využití.
c)	Vyhodnocení úrovně stávajícího způsobu zajištění energetického managementu v souladu s „Metodickým návodem pro splnění požadavku na zavedení energetického managementu“ 
d)	Popis stavební řešení objektu zaměřený na obálku budovy a její tepelně izolační vlastnosti, včetně hodnocení součinitelů prostupu dle ČSN 730540-2:2011. 
e)	Popis technického zařízení a energetických systémů budovy (vytápění, přípravy teplé vody, osvětlení, vzduchotechnika, vlhčení a odvlhčování) včetně uvedení základních technických parametrů (např. průměrná sezónní účinnost zdroje a otopné soustavy, systému přípravy teplé vody, apod.) vstupujících do výpočtu.
f)	Zjednodušené schématické vyznačení rozdělení objektu do jednotlivých teplotních a provozních (např. čárové schéma) zón uvažovaných v energetickém hodnocení objektu a jejich stručný popis. 

Údaje o energetických vstupech
Údaje za předcházející 3 roky včetně průměrných hodnot, které se získají z účetních dokladů. 
Vzor tabulkového zpracování základních údajů o energetických vstupech je uveden níže a bude zpracován pro průměrné spotřeby za poslední 3 roky. 
Soupis základních údajů o energetických vstupech za předchozí 3 roky 

Pro rok …	
Vstupy paliv a energie	Jednotka	Množství	Výhřevnost GJ/jednotku	Přepočet na GJ	Přepočet na MWh	Roční náklady v tis. Kč	
Elektřina	MWh		3,6				
Teplo	GJ						
Zemní plyn	MWh						
Jiné plyny	MWh						
Hnědé uhlí	t						
Černé uhlí	t						
Koks	t						
Jiná paliva	t						
TTO	t						
LTO	t		0,042				
Druhové zdroje	GJ	 	1				
Obnovitelné zdroje	GJ/MWh						
Jiná paliva	GJ	 	1				
Celkem vstupy paliv a energie				
Změna stavu zásob paliv				
Celkem spotřeba paliv a energie				

Průměrné hodnoty souhrn za předchozí tříleté období	
Vstupy paliv a energie	Jednotka	Množství	Výhřevnost GJ/jednotku	Přepočet na GJ	Přepočet na MWh	Roční náklady v tis. Kč	
Elektřina	MWh		3,6				
Teplo	GJ						
Zemní plyn	MWh						
Jiné plyny	MWh						
Hnědé uhlí	t						
Černé uhlí	t						
Koks	t						
Jiná paliva	t						
TTO	t						
LTO	t		0,042				
Druhové zdroje	GJ	 	1				
Obnovitelné zdroje	GJ/MWh						
Jiná paliva	GJ	 	1				
Celkem vstupy paliv a energie				
Změna stavu zásob paliv				
Celkem spotřeba paliv a energie				

Údaje o vlastních zdrojích energie
Následující tabulky obsahují základní ukazatele vlastních energetických zdrojů a roční bilanci výroby energie z vlastních zdrojů včetně vyhodnocení účinnosti užití energie ve zdrojích. 
Roční bilance výroby z vlastního zdroje energie 
ř.	Název ukazatele	Jednotka	Hodnota	
1	Instalovaný elektrický výkon celkem	(MW)		
2	Instalovaný tepelný výkon celkem	(MW)		
3	Výroba elektřiny	(MWh)		
4	Prodej elektřiny 	(MWh)		
5	Vlastní technologická spotřeba elektřiny na výrobu elektřiny	(MWh)		
6	Spotřeba energie v palivu na výrobu elektřiny	(GJ/r)		
7	Výroba tepla	(GJ/r)		
8	Dodávka tepla	(GJ/r)		
9	Prodej tepla 	(GJ/r)		
10	Vlastní technologická spotřeba tepla na výrobu tepla  	(GJ/r)		
11	Spotřeba energie v palivu na výrobu tepla	(GJ/r)		
12	Spotřeba energie v palivu celkem 	(GJ/r)		

Základní technické ukazatele vlastního zdroje energie
ř.	Název ukazatele	Jednotka	Hodnota	
1	Roční celková účinnost zdroje
[z tabulky b) - (ř. 3 x 3,6 + ř. 7) : ř. 12]	(%)		
2	Roční účinnost výroby elektrické energie
[z tabulky b) - ř.3 x 3,6 : ř. 6]	(%)		
3	Roční účinnost výroby tepla
[z tabulky b) - ř. 7 : ř. 11]	(%)		
4	Spotřeba energie v palivu na výrobu elektřiny
[z tabulky b) - ř. 6 : ř. 3]	(GJ/MWh)		
5	Spotřeba energie v palivu na výrobu tepla
[z tabulky b) - ř. 11 : ř. 7]	(GJ/GJ)		
6	Roční využití instalovaného elektrického výkonu
[z tabulky b) - ř. 3 : ř. 1]	(hod)		
7	Roční využití instalovaného tepelného výkonu
[z tabulky b) - (ř. 7 : 3,6) : ř. 2]	(hod)		
Pozn.: Pokud v předmětu EP není vlastní zdroj energie (je napojen na SZTE), případně je‑li předmětem EP pouze zateplení   
            objektu, nejsou tyto tabulky povinné.

3.2 Vyhodnocení výchozího stavu
Celková energetická bilance bude zpracována na základě fakturované nebo jinak doložené spotřeby energie za poslední 3 roky pro dlouhodobý klimatický průměr vnějších teplotních podmínek, přičemž budou uvedena veškerá vstupní data použitá pro přepočet spotřeby na dlouhodobý průměr vnějších teplotních podmínek. Přepočet bude proveden pomocí denostupňů. 

Klimatické podmínky
V této části budou uvedeny okrajové podmínky přepočtu spotřeby energie na vytápění na dlouhodobý klimatický průměr, především pak uvažované průměrné měsíční vnější teploty vzduchu, počet otopných dnů v daném měsíci a zdroj těchto dat.

Přepočet spotřeby energie na vytápění na dlouhodobý klimatický průměr
Hodnocené období	Rok…	Rok…	Rok…	Průměr / DDP 30	
Roční spotřeba energie pro vytápění vycházející z účetních dokladů [GJ/rok]					
Počet denostupňů °D pro průměrnou vnitřní teplotu					
Podíl denostupňů k dlouhodobému klimatickému normálu 					
Roční spotřeba energie pro vytápění přepočtená na dlouhodobý klimatický průměr [GJ/rok]					

Energetická bilance stávajícího stavu
Odpovídá energetické bilanci průměrné spotřeby energie za hodnocené období přepočtené na průměrné klimatické podmínky.

ř.	Ukazatel	Energie	Náklady	
		(GJ)	(MWh)	(tis. Kč)	
1	Vstupy paliv a energie 				
2	Změna zásob paliv 				
3	Spotřeba paliv a energie (ř. 1 + ř. 2)				
4	Prodej energie cizím				
5	Konečná spotřeba paliv a energie (ř. 3-ř. 4)				
6	Ztráty ve vlastním zdroji a rozvodech energie (z ř. 5)				
7	Spotřeba energie na vytápění (z ř. 5) 				
8	Spotřeba energie na chlazení (z ř. 5)				
9	Spotřeba energie na přípravu teplé vody (z ř. 5)				
10	Spotřeba energie na větrání (z ř. 5)				
11	Spotřeba energie na úpravu vlhkosti (z ř. 5)				
12	Spotřeba energie na osvětlení (z ř. 5)				
13	Spotřeba energie na technologické a ostatní procesy (z ř. 5)				

Popis úprav hodnocení stávajícího stavu na výchozí stav

Popis nutnosti úpravy stávající energetické bilance objektu na tzv. výchozí energetickou bilanci objektu, která je výchozí pro posouzení návrhu úsporných opatření předmětu EA a zohledňuje obdobné funkční využití objektu.

U částečně nevyužívaných budov, nebo změně využití budovy v navrhovaném stavu oproti stavu stávajícímu, je možné navýšení stávající spotřeby v souladu s budoucím užíváním budovy. Navýšení spotřeby energie, kterou změna provozu ovlivní, musí být stanoveno relevantním výpočtem.

U všech budov, kde bude nově navrženo nucené rovnotlaké větrání se zpětným získáváním tepla (ZZT), je v případě nefunkčního stávajícího systému větrání nutné navýšení spotřeby energie na vytápění (a větrání) ve výchozím stavu. V případě komplexního projektu (kombinace energetických úspor v rámci 5.1a a nuceného větrání se ZZT v rámci 5.1b) je nutné navýšení spotřeby energie uplatnit až ke stavu po realizaci 5.1a.  Spotřeba energie na pokrytí tepelných ztrát větráním ve výchozím stavu musí odpovídat požadovanému průtoku přiváděného venkovního vzduchu, resp. požadované intenzitě větrání v jednotlivých větraných prostorech stanoveným pro navrhovaný stav, přičemž uvažovaným zdrojem tepla zajišťujícím pokrytí tepelných ztrát větráním je stávající zdroj tepla pro vytápění. Spotřeba energie na větrání musí odpovídat maximálně spotřebě vyčíslené pro navrhovaný stav. U budov sloužících pro výchovu a vzdělávání dětí a mladistvých bude potřebná výměna vzduchu stanovena na základě výpočtu dle „Metodického pokynu pro návrh větrání škol“. 

Zpracovatel energetického posouzení musí v energetické bilanci zohlednit rovněž spotřebu elektrické energie potřebné pro pohon systému s nuceným větráním se ZZT. Spotřeba elektrické energie se uvádí v řádku 10 celkové energetické bilance.

Výchozí roční energetická bilance
Výchozí roční energetická bilance zohledňuje úpravy hodnocení popsané v předchozí kapitole. Tato bilance odráží stávající stav objektů a je výchozí pro návrh úsporných opatření v předmětu EP.

ř.	Ukazatel	Energie	Náklady	
		(GJ)	(MWh)	(tis. Kč)	
1	Vstupy paliv a energie 				
2	Změna zásob paliv 				
3	Spotřeba paliv a energie (ř. 1 + ř. 2)				
4	Prodej energie cizím				
5	Konečná spotřeba paliv a energie (ř. 3 - ř. 4)				
6	Ztráty ve vlastním zdroji a rozvodech energie (z ř. 5)				
7	Spotřeba energie na vytápění (z ř. 5) 				
8	Spotřeba energie na chlazení (z ř. 5)				
9	Spotřeba energie na přípravu teplé vody (z ř. 5)				
10	Spotřeba energie na větrání (z ř. 5)				
11	Spotřeba energie na úpravu vlhkosti (z ř. 5)				
12	Spotřeba energie na osvětlení (z ř. 5)				
13	Spotřeba energie na technologické a ostatní procesy (z ř. 5)				

4. Navrhovaná opatření 
Podrobný popis jednotlivých navržených opatření. 
  
4.1. Zateplení obvodového zdiva, výměna oken a zateplení střechy objektu
V rámci renovace dojde k zateplení obvodových stěn, ….(tloušťky izolací, parametry použitých materiálů, konstrukční řešení, navržený způsob kotvení tepelného izolantu k podkladům apod.)

Popsány budou i systematické tepelné mosty zohledněné v součiniteli prostupu tepla (např. krokve, kotevní systémy, apod.) a zdůvodnění volby přirážky k průměrnému součiniteli prostupu tepla zohledňující řešení tepelných vazeb v konstrukci.

Investiční náklady na realizaci opatření (Kč).

Úspora energie (MWh/rok) – Hodnota odpovídá úspoře energie navrženého opatření s uvažováním synergických vlivů všech ostatních navržených opatření (tzn. opatření je modelováno na stav budovy po úpravě otopné soustavy a zdroje tepla, úpravě soustavy zásobování teplou vodou, instalaci systému řízeného větrání s rekuperací tepla a instalaci solárních termických kolektorů, jsou-li tyto opatření součástí navržených opatření). Hodnotu lze též stanovit jako rozdíl celkové úspory energie všech navržených opatření se započtením synergických vlivů a součtu úspor stanovených v odstavci 4.2.

Úspora provozních nákladů (Kč/rok).
4.2 Popis systémů TZB – navrhovaný stav
Výměna zdroje tepla a úprava otopné soustavy
Popis navrženého opatření a základních technických parametrů

Základní parametry tepelného zdroje (kogenerace):
Druh zdroje/palivo		text	
Typ		text	
Tepelný výkon nového zdroje + teplotní charakteristika*		kWt	
Elektrický výkon nového zdroje		kWe	
Účinnost (sezónní energetická účinnost)		%	
Výroba tepla z obnovitelných zdrojů		GJ/rok	
Výroba elektřiny z obnovitelných zdrojů		GJ/rok	
Roční využití instalovaného výkonu		hod/rok	
* Instalovaný výkon tepelného čerpadla při následujících teplotních charakteristikách:
- technologie země – voda při teplotní charakteristice S0/W35,
- technologie vzduch – vzduch při teplotní charakteristice A2/W35,
- technologie voda – voda při teplotní charakteristice W10/W35.

Pozn.:
Instalovaný zdroj tepla musí plnit požadavky Nařízení Komise (EU) č. 813/2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/E, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů (požadavky od 26. 9. 2018) nebo Nařízení komise č. 2015/1189 ze dne 28. dubna 2015, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign kotlů na tuhá paliva (požadavky od 1. 1. 2020).
V případě středních spalovacích zdrojů znečišťování (celkový jmenovitý tepelný příkon 1–50 MW) nespadajících do působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, musí zdroje plnit požadavky Směrnice 2015/2193. Bez ohledu na Směrnici 2015/2193 musí být splněny emisní limity pro NOx, SO2 a CO pro rok 2018 ve vyhlášce č. 415/2012 Sb.

Investiční náklady na realizaci opatření (Kč)

Úspora energie (MWh/rok) – Hodnota odpovídá úspoře energie navrženého opatření s uvažováním synergických vlivů všech ostatních navržených opatření (tzn. opatření je modelováno na stav budovy po tepelně-technické sanaci obálky budovy, úpravě soustavy zásobování teplou vodou, instalaci systému řízeného větrání s rekuperací tepla a instalaci solárních termických kolektorů, jsou-li tyto opatření součástí navržených opatření)

Úspora provozních nákladů (Kč/rok).
Instalace solárních kolektorů
V objektu dojde k instalaci solárních kolektorů pro ohřev teplé vody.
Výpočet parametrů solární soustavy bude proveden programem „BilanceSS_2015v2_OPZP“. Výstupní protokol „Zjednodušená měsíční bilance solární tepelné soustavy“ přiložit jako přílohu energetického posudku.  

Základní parametry pro výpočet průměrné roční spotřeby energie na přípravu TV:
Počet provozních dní		dny	
Předpokládaná denní spotřeba teplé vody		litry/den	
Předpokládaná roční spotřeba teplé vody		m3/rok	
Měrná potřeba tepla na ohřev vody z 10°C na 60°C	210	MJ/m3	
Roční potřeba tepla na přípravu TV		GJ/rok	
Ztráty v zásobníku a v rozvodech TV (příp. cirkulaci)		GJ/rok	
Roční potřeba tepla na přípravu TV vč. ztrát v rozvodech		GJ/rok	
Účinnost výroby teplé vody		%	
Roční spotřeba energie na přípravu TV		GJ/rok	

Investiční náklady na realizaci opatření (Kč).

Úspora energie (MWh/rok) - Hodnota odpovídá úspoře energie navrženého opatření s uvažováním synergických vlivů všech ostatních navržených opatření (tzn. opatření je modelováno na stav budovy po tepelně-technické sanaci obálky budovy, úpravě soustavy zásobování teplou vodou, úpravě otopné soustavy a instalaci nového zdroje tepla a instalaci systému řízeného větrání s rekuperací tepla, jsou-li tyto opatření součástí navržených opatření).
Úspora provozních nákladů (Kč/rok).
Nově instalovaná VZT:
Popis navrženého opatření, technických parametrů systému a vstupních údajů energetického hodnocení systému

Stanovení objemového průtoku ventilátoru/ů - Q (m3h-1):

a)	pomocí intenzity větrání (1h-1),
b)	pomocí doporučené dávky čerstvého vzduchu na osobu (m3h-1).
Pro návrh vzduchového výkonu (objemového průtoku) VZT jednotky uvažujeme vždy větší z obou hodnot.  

Stanovení objemového průtoku vzduchu vstupujícího do energetického hodnocení budovy se zohledněním ročních i denních provozních režimů a obsazeností objektu uživateli.

U budov sloužících pro výchovu a vzdělávání dětí a mladistvých musí být navržen větrací systém souladu s „Metodickým pokynem pro návrh větrání škol“. 
Spotřeba energie na pokrytí tepelných ztrát větráním v navrhovaném stavu musí odpovídat požadovanému průtoku přiváděného venkovního vzduchu, resp. požadované intenzitě větrání v jednotlivých větraných prostorech budovy v souladu s projektovou dokumentací, přičemž maximální návrhová intenzita větrání může být uvažována pouze v provozní době těchto prostorů. Mimo dobu pobytu osob ve větraných prostorech je doporučená minimální intenzita větrání 0,1 h-1 v souladu s 
ČSN 73 0540-2.

Při stanovení energetických přínosů instalací větracího systému musí být zohledněna rovněž spotřeba elektrické energie potřebná pro pohon ventilátorů, klapek a oběhového čerpadla okruhu ohřevu / dohřevu vzduchu nuceného větracího systému, která odpovídá skutečným provozním hodinám. 
Pro vyčíslení energetických přínosů instalací nuceného větrání se zpětným získáváním tepla musí být v souladu s vyhláškou č. 78/2013 Sb. použita účinnost zpětného získávání tepla stanovená podle 
ČSN EN 308.

Investiční náklady na realizaci opatření (Kč).

Úspora energie (MWh/rok) - Hodnota odpovídá úspoře energie navrženého opatření s uvažováním synergických vlivů všech ostatních navržených opatření (tzn. opatření je modelováno na stav budovy po tepelně-technické sanaci obálky budovy, úpravě soustavy zásobování teplou vodou, úpravě otopné soustavy a instalaci nového zdroje tepla a instalaci solárních termických kolektorů, jsou-li tyto opatření součástí navržených opatření).

Úspora provozních nákladů (Kč/rok).

Instalace fotovoltaického systému (FVS)
Výpočet parametrů FVS bude dle „Metodiky výpočtu kritérií solárních fotovoltaických systémů pro veřejné budovy“.  

Základní parametry FVS systému:
Instalovaný (špičkový) výkon FVS		KWp	
Účinnost fotovoltaického modulu ηmod		%	
Roční produkce elektrické energie z FVS		kWh/rok	
Roční produkce elektrické energie z FVS lokálně využité v budově		kWh/rok	
Využití instalovaného výkonu pro lokální spotřebu		kWh/kWp    hod/rok	

Investiční náklady na realizaci opatření (Kč).

Úspora energie (MWh/rok) - Hodnota odpovídá úspoře energie navrženého opatření s uvažováním synergických vlivů všech ostatních navržených opatření (tzn. opatření je modelováno na stav budovy po tepelně-technické sanaci obálky budovy, úpravě soustavy zásobování teplou vodou, úpravě otopné soustavy a instalaci nového zdroje tepla a instalaci solárních termických kolektorů, jsou-li tyto opatření součástí navržených opatření).
Úspora provozních nákladů (Kč/rok). 

Další opatření mající prokazatelně vliv na energetickou náročnost budovy
Výčet navrhovaných opatření výše nespecifikovaných, např. rekonstrukce a modernizace vnitřního
osvětlení, systémy měření a regulace vytápění a větrání apod.

Investiční náklady na realizaci opatření (Kč)

Úspora energie (MWh/rok) - Hodnota odpovídá úspoře energie navrženého opatření s uvažováním synergických vlivů všech ostatních navržených opatření (tzn. opatření je modelováno na stav budovy po tepelně-technické sanaci obálky budovy, úpravě soustavy zásobování teplou vodou, úpravě otopné soustavy a instalaci nového zdroje tepla a instalaci solárních termických kolektorů, jsou-li tyto opatření součástí navržených opatření).

Úspora provozních nákladů (Kč/rok)
Opatření zabraňující nadměrnému vzestupu vnitřní teploty vzduchu v pobytových místnostech v letním období
Zde je energetický specialista povinen (ve spolupráci s projektantem) zhodnotit plnění požadavků ČSN 730540-2:2011 na tepelnou stabilitu místností v letním období. Plnění bude doloženo posouzením hodnoty nejvyšší denní teploty vzduchu místnosti v letním období pro kritickou místnost. Požadavek se považuje za splněný v případě θai,max ≤ θai,max,N  (musí být doloženo výpočtem). Výpočet hodnoty nejvyšší denní teploty vzduchu v místnosti v letním období θai,max [°C] bude proveden dle platných norem ČSN 73 0540-2, ČSN 73 0540-3, ČSN EN ISO 13791 a ČSN EN ISO 13792. Kritická obytná nebo pobytová místnost bude určena dle ČSN 73 0540-2 jako místnosti s největší plochou přímo osluněných výplní otvoru na Z, JZ, J, JV a V, v poměru k podlahové ploše přilehlého prostoru a s ohledem na reálné zastínění prosklené plochy výplní otvorů. O volbě kritické místnosti rozhoduje i návrh její protisluneční ochrany.

Popis základních předpokladů výpočtu:
Posuzovaný den		
Vnitřní zdroj tepla		
Výměna vzduchu v hodnocený den		
Vnější teplota		
Intenzita slunečního záření		
Vnitřní vybavení		
Vnitřní stínící prvky		
Vnější stínící prvky		

Hodnoty nejvyšší denní teploty vzduchu v místnosti v letním období
Místnost	Teplota vnitřního vzduchu kritické místnosti [°C]	Nejvýše přípustná denní teplota vzduchu v místnosti v letním období dle ČSN 730540-2
θai,max,N[°C]	Hodnocení	
			Splněno / Nesplněno	

V případě, že nejsou požadavky normy splněny a pokud je to technicky a realizačně možné, musí být navržena opatření typu vnějšího aktivního stínění apod. Nemožnost realizace opatření musí být zdůvodněna/okomentována.

4.3 Management hospodaření s energií
Navrhnout systém managementu v souladu s „Metodickým návodem pro splnění požadavku na zavedení energetického managementu“ (kapitola 5). 

4.4 Celková energetická bilance v navrhovaném stavu
Celkovou energetickou bilanci navrženého souboru opatření se zahrnutím všech synergických vlivů uvést do níže uvedené tabulky. Tato bilance bude zpracována pro dlouhodobý průměr vnějších teplotních podmínek.
	Celkové Investiční náklady na realizaci opatření (Kč)
	Celková úspora energie (MWh/rok)
	Celková úspora provozních nákladů (Kč/rok)
Upravená roční energetická bilance pro objekt 
ř.	Ukazatel	Před realizací projektu	Po realizaci projektu	
		Energie	Náklady	Energie	Náklady	
		(GJ)	(MWh)	(tis. Kč)	(GJ)	(MWh)	(tis. Kč)	
1	Vstupy paliv a energie 							
2	Změna zásob paliv							
3	Spotřeba paliv a energie 							
4	Prodej energie cizím							
5	Konečná spotřeba paliv a energie v objektu 							
6	Ztráty ve vlastním zdroji a rozvodech 							
7	Spotřeba energie na vytápění 							
8	Spotřeba energie na chlazení 							
9	Spotřeba energie na přípravu teplé vody 							
10	Spotřeba energie na větrání 							
11	Spotřeba energie na úpravu vlhkosti 							
12	Spotřeba energie na osvětlení  							
13	Spotřeba energie na technologické a ostatní procesy 							
5. Ekologické vyhodnocení
Ekologické hodnocení je nutné provést v souladu s vyhláškou 309/2016 Sb., kterou se mění vyhláška č. 480/2012 o energetickém auditu a energetickém posudku. 
Typ paliva/energie	Výchozí stav	Posuzovaný návrh	
	(GJ/rok)	(GJ/rok)	
 Zemní plyn
			
 Elektřina			
 Černé uhlí			
 Hnědé uhlí			
 Biomasa			
…a případně další.			
Energetické bilance dle typu uvažovaného paliva/energie

Emisní faktory dle typu uvažovaného paliva/energie
Typ paliva/energie	Znečišťující látka	
	TZL	SO2	NOx	NH3	VOC	CO2	
	(kg/GJ)	

Parametr	Výchozí stav	Posuzovaný návrh	Rozdíl	
	(t/rok)	(t/rok)	(t/rok)	
TZL				
PM10				
PM2,5				
SO2				
NOx				
NH3				
VOC				
CO2				
Ekologické vyhodnocení

Pozn.:  V případě stanovení emisí CO2, kdy je objekt ve výchozím stavu vytápěn biomasou a ta zůstane zachována i ve stavu po realizaci projektu, je možné použít Předběžné emisní faktory podle pokynů „Problematika biomasy v rámci systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS)“ (Pokyny č. 3 k nařízení o monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů, konečná verze ze dne 17. října 2012) nebo aktuálnější verze zveřejněné Evropskou komisí. V případě objektů napojených na SZTE z JE je možné použít emisní faktor zemního plynu.

6. Ekonomické vyhodnocení
Ekonomické hodnocení je nutné provést v souladu s vyhláškou 309/2016 Sb., kterou se mění vyhláška č. 480/2012 o energetickém auditu a energetickém posudku. 

Výsledky ekonomického vyhodnocení se uvádí v následující tabulce: 
Parametr	Jednotka	Výchozí stav	Navrhovaný stav	
Přínosy projektu celkem 	Kč			
 z toho tržby za teplo a elektřinu	Kč			
Investiční výdaje projektu celkem 	Kč	-		
z toho 	
náklady na přípravu projektu	Kč	-		
náklady na technologická zařízení a stavbu 	Kč	-		
náklady na přípojky 	Kč	-		
Provozní náklady celkem	Kč			
z toho	
náklady na energii 	Kč			
náklady na opravu a údržbu 	Kč			
osobní náklady (mzdy, pojistné)	Kč			
ostatní provozní náklady 	Kč			
náklady na emise a odpady	Kč			
Doba hodnocení	Roky	-	20	
Diskont 	-	-		
Tsd - reálná doby návratnosti	Roky			
NPV - čistá současná hodnota	tis. Kč			
IRR - vnitřní výnosové procento	%			

7. Posouzení vhodnosti aplikace EPC
Provést v souladu s přílohou č. 4 – Zpracování analýzy vhodnosti EPC pro žadatele „Pokynů pro žadatele využívající kombinaci podpory z OPŽP a metody EPC“
8. Popis okrajových podmínek reálnosti dosažení předpokládané úspory energie
Popisuje předpoklady provozu a technické standardy, ke kterým je deklarovaná výše úspory spotřeby energie, dosažení energetických vlastností obálky budovy a instalovaných systémů TZB vtažena.
9. Závěr 
Zhodnocení výsledků energetického posudku. 

Příloha č.1 - Evidenční list energetického posouzení
Využít vzor dle vyhlášky 309/2016 Sb., kterou se mění vyhláška č. 480/2012 o energetickém auditu a energetickém posudku, které stanovuje podobu Evidenčního listu energetického posudku podle § 9a odst. 1 písm. e zákona č. 406/2000 Sb., o hospodaření energií, ve znění pozdějších předpisů. 

V souladu se „Společným stanoviskem MPO a MŽP k činnostem Energetického specialisty“ neuvádět evidenční číslo energetického specialisty. V části 5 – Výsledky posouzení proveditelnosti návrhu podle stanovených kritérií, vycházet z Přílohy č. 2 – Soulad projektu s požadavky OPŽP. Proveditelnost podle Ekonomických kritérií je pro OPŽP irelevantní. Ekologické hodnocení není variantní, tj. provádí se pouze pro realizovaný projekt.

Příloha č. 2 - Soulad projektu s požadavky OPŽP
Obecná kritéria přijatelnosti:
Posoudit splnění podmínek Specifického cíle 5.1 a) nebo 5.1 b) dle typu projektu. Nehodící se soubor podmínek (a) nebo b)) neuvádět. 

a)	Projekty zaměřené na celkové nebo dílčí energetické renovace veřejných budov, včetně projektů realizovaných metodou EPC
1.	Nebudou podporována opatření realizovaná na novostavbách, přístavbách a nástavbách.  Omezení se netýká půdních vestaveb, kde nedochází k rozšíření stávajícího obestavěného prostoru. (Ano / Irelevantní)
2.	Po realizaci projektu musí budova plnit minimálně parametry energetické náročnosti definované § 6 odst. 2 vyhlášky č.78/2013 Sb., o energetické náročnosti. Tento požadavek se netýká památkově chráněných budov v souladu s § 7 odst. 5 zákona č. 406/2000 Sb. ve znění pozdějších předpisů a architektonicky cenných budov. (Ano / Irelevantní)
3.	Pokud je jedním z opatření projektu zlepšení tepelně technických vlastností obvodových konstrukcí budovy sloužící pro výchovu a vzdělávání dětí a mladistvých, musí být v rámci projektu navržen systém větrání v souladu s vyhláškou č.410/2005 Sb., o hygienických požadavcích na prostory a provoz zařízení a provozoven pro výchovu a vzdělávání dětí a mladistvých, ve znění pozdějších předpisů a v souladu s Metodickým pokynem pro návrh větrání škol.                             (Ano / Irelevantní)
4.	Pokud je jedním z opatření projektu instalace fotovoltaického systému, musí být umístěn pouze na střešní konstrukci nebo na obvodové zdi jedné budovy, spojené se zemí pevným základem a evidované v katastru nemovitostí. (Ano / Irelevantní)
5.	Maximální navrhovaná roční výroba elektřiny z fotovoltaického systému nesmí být vyšší než roční spotřeba elektřiny v budově. (Ano / Irelevantní)
6.	V případě realizace fotovoltaických systémů budou podporovány pouze krystalické FV moduly s účinností nejméně 14 % a tenkovrstvé FV moduly s účinností nejméně 10 % (při standardních testovacích podmínkách). Účinnost je vztažena k celkové ploše FV modulu. (Ano / Irelevantní)
7.	V případě realizace fotovoltaických systémů musí hodnota využití instalovaného výkonu pro lokální spotřebu dosahovat min. 750 hod./rok. (Ano / Irelevantní)
8.	Podpora na výměnu zdroje tepla je určena pouze pro budovy, kde je výroba tepla realizována zdrojem využívajícím fosilní paliva nebo elektrickou energii. Toto omezení se netýká fototermických solárních systémů. (Ano / Irelevantní)
9.	V případě náhrady stávajícího kotle na zemní plyn budou podporovány pouze projekty, kdy staří původního zdroje, v době podání žádosti, nebude kratší než 10 let, přičemž nebude umožněn přechod na spalování biomasy. (Ano / Irelevantní)
10.	V případě, že jsou v budově využívána pro vytápění nebo přípravu teplé vody tuhá nebo kapalná fosilní paliva, musí dojít k náhradě tohoto zdroje za kotel na biomasu, tepelné čerpadlo, kondenzační kotel na zemní plyn, fototermický solární systém nebo zařízení pro kombinovanou výrobu elektřiny a tepla využívající obnovitelné zdroje nebo zemní plyn. (Ano / Irelevantní)
11.	Po realizaci projektu musí dojít k úspoře celkové energie min. o 20 % oproti původnímu stavu, u památkově chráněných a architektonicky cenných budov min. o 10 %. Do celkové energie nemusí být započítána spotřeba energie na technologické a ostatní procesy. (Ano / Irelevantní)
12.	Realizací projektu musí dojít k min. úspoře 20 % emisí CO2 oproti původnímu stavu, u památkově chráněných a architektonicky cenných budov 10 %. Při výpočtu emisí je uvažováno s celkovou energií bez spotřeby energie na technologické a ostatní procesy. (Ano / Irelevantní)
13.	V případě realizace zdroje tepla na vytápění musí dojít min. k úspoře 30 % emisí CO2 oproti původnímu stavu, pokud dochází ke změně paliva. Při výpočtu emisí je uvažováno s celkovou energií bez spotřeby energie na technologické a ostatní procesy. (Ano / Irelevantní)
14.	Pokud je to technicky možné, musí realizací projektu dojít k úspoře emisí TZL a NOx.
(Ano / Irelevantní)
15.	Nebude podporována výměna zdroje na vytápění, kterou by došlo k úplnému odpojení od SZTE. V případě částečné náhrady dodávek energie ze SZTE, je možno projekt podpořit pouze se souhlasem vlastníka či provozovatele SZTE . SZTE, tj. Soustavou zásobování tepelnou energií se rozumí soustava tvořená vzájemně propojeným zdrojem nebo zdroji tepelné energie a rozvodným tepelným zařízením sloužící pro dodávky tepelné energie pro vytápění, chlazení, ohřev teplé vody a technologické procesy, je-li provozována na základě licence na výrobu tepelné energie a licence na rozvod tepelné energie; soustava zásobování tepelnou energií je zřizována a provozována ve veřejném zájmu. Toto omezení se netýká fototermických solárních systémů. (Ano / Irelevantní)
16.	V případě realizace elektrických tepelných čerpadel jsou podporována čerpadla, která splňují parametry definované nařízením Komise (EU) č. 813/2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/E, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů (požadavky od 26. 9. 2017). (Ano / Irelevantní)
17.	V případě realizace plynových tepelných čerpadel jsou podporována čerpadla, která splňují parametry definované nařízením Komise (EU) č. 813/2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/E, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů (požadavky od 26. 9. 2018). (Ano / Irelevantní)
18.	V případě realizace solárních termických soustav budou podporována pouze zařízení splňující požadavky ČSN EN ISO 9806 nebo ČSN EN 12975-2. (Ano / Irelevantní)
19.	V případě realizace solárních termických soustav budou podporovány pouze solární kolektory splňující minimální hodnotu účinnosti ηsk dle vyhlášky č. 441/2012 Sb., o stanovení minimální účinnosti užití energie při výrobě elektřiny a tepelné energie za podmínky slunečního ozáření 1000 W/m2. (Ano / Irelevantní)
20.	V případě realizace solárních termických soustav budou podporována pouze zařízení s měrným využitelným ziskem qss,u ≥ 350 (kWh.m-2.rok-1). (Ano / Irelevantní)
21.	V případě realizace kotle na zemní plyn budou podporovány pouze kondenzační plynové kotle plnící parametry nařízení Komise (EU) č. 813/2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/E, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů (požadavky od 26. 9. 2018). (Ano / Irelevantní)
22.	V případě realizace kotle na biomasu budou podporovány pouze kotle splňující požadavky Nařízení komise č. 2015/1189 ze dne 28. dubna 2015, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign kotlů na tuhá paliva (požadavky od 1. 1. 2020). (Ano / Irelevantní)
23.	V případě realizace jednotky pro kombinovanou výrobu elektřiny a tepla budou podporovány pouze technologie plnící parametry nařízení Komise (EU) č. 813/2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/E, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů (požadavky od 26. 9. 2018). (Ano / Irelevantní)
24.	V případě realizace jednotky pro kombinovanou výrobu elektřiny a tepla budou podporovány projekty generující úsporu primární energie ve výši min. 10 % ve srovnání s referenčními údaji za oddělenou výrobu elektřina a tepla. (Ano / Irelevantní)
25.	V případě realizace obnovitelného zdroje tepla nebo elektřiny bude zajištěno měření vyrobené energie z OZE. (Ano / Irelevantní)
26.	V případě středních spalovacích zdrojů znečišťování (celkový jmenovitý tepelný příkon 
1 – 50 MW) nespadajících do působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, budou podpořeny pouze projekty, zaručující splnění požadavků „Směrnice Evropského parlamentu a rady (EU) 2015/2193 ze dne 25. listopadu 2015 o omezování emisí některých znečišťujících látek do ovzduší ze středních spalovacích zařízení“ (dále jen „Směrnice 2015/2193“). Bez ohledu na Směrnici 2015/2193 budou podpořeny pouze projekty zaručující splnění emisních limitů pro NOx, SO2 a CO pro rok 2018 ve vyhlášce č. 415/2012 Sb. (Ano / Irelevantní)
27.	V případě realizace systémů nuceného větrání s rekuperací odpadního tepla musí být suchá účinnost zpětného získávání tepla (rekuperátoru) min. 65 % dle ČSN EN 308. 
(Ano / Irelevantní)
28.	V případě realizace systémů nuceného větrání s rekuperací odpadního tepla musí být (u relevantních budov a místností) systém regulován dle množství CO2 ve větraných místnostech prostřednictvím infračervených čidel tzv. IR senzorů. (Ano / Irelevantní) 
29.	V rámci zpracovaného energetického posudku, jakožto povinné přílohy žádosti, musí být jednoznačně definována povinnost na vyregulování otopné soustavy a zavedení energetického managementu. Zároveň musí být v posudku obsaženo posouzení, zda je pro příslušné budovy v kombinaci s poskytnutím podpory možná aplikace projektu EPC, který by povinnost vyregulování otopné soustavy a zavedení energického managementu zahrnoval. (Ano / Irelevantní)
b)	Projekty zaměřené pouze na výměnu zdroje tepla nebo elektřiny, zdroje TV nebo realizaci systémů nuceného větrání s rekuperací
1.	Nebudou podporována opatření realizovaná na novostavbách, přístavbách a nástavbách. (Ano / Irelevantní)
2.	V případě realizace výměny zdroje tepla na vytápění, instalace fotovoltaického systému nebo instalace nuceného systému větrání s rekuperací musí budova splňovat minimálně požadovanou hodnotu průměrného součinitele prostupu tepla obálkou budovy Uem, N uvedenou v odst. 5.3 normy ČSN 730540-2 (znění říjen 2011). Netýká se památkově chráněných a architektonicky cenných budov. (Ano / Irelevantní)
3.	V případě realizace zdroje tepla na vytápění musí dojít min. k úspoře 30 % emisí CO2 oproti původnímu stavu, pokud dochází ke změně paliva. Pokud ke změně paliva nedochází, je min. úspora emisí CO2 stanovena na úrovni 20 %. Při výpočtu emisí je uvažováno pouze s energií na vytápění, respektive energií na ohřev TV.(Ano / Irelevantní)
4.	V případě instalace fotovoltaického systému musí být tento systém umístěn pouze na střešní konstrukci nebo na obvodové zdi jedné budovy, spojené se zemí pevným základem a evidované v katastru nemovitostí. 
(Ano / Irelevantní)
5.	Maximální navrhovaná roční výroba elektřiny z fotovoltaického systému nesmí být vyšší než roční spotřeba elektřiny v budově. (Ano / Irelevantní)
6.	V případě realizace fotovoltaických systémů budou podporovány pouze krystalické FV moduly s účinností nejméně 14 % a tenkovrstvé FV moduly s účinností nejméně 10 % (při standardních testovacích podmínkách). Účinnost je vztažena k celkové ploše FV modulu. 
(Ano / Irelevantní)
7.	V případě realizace fotovoltaických systémů musí hodnota využití instalovaného výkonu pro lokální spotřebu dosahovat min. 750 hod./rok. (Ano / Irelevantní)
8.	Pokud je to technicky možné, musí realizací projektu dojít k úspoře emisí TZL a NOx. 
(Ano / Irelevantní)
9.	V případě náhrady stávajícího kotle na zemní plyn budou podporovány pouze projekty, kdy staří původního zdroje, v době podání žádosti, nebude kratší než 10 let, přičemž nebude umožněn přechod na spalování biomasy. (Ano / Irelevantní)
10.	Po realizaci projektu musí dojít k úspoře energie na vytápění min. o 20 %, případně energie na ohřev TV oproti původnímu stavu. Netýká se samotné instalace systému nuceného větrání s rekuperací. (Ano / Irelevantní)
11.	V případě realizace systému nuceného větrání s rekuperací v budově sloužící k výchově a vzdělávání dětí a mladistvých musí být systém navržen v souladu s vyhláškou č. 410/2005 Sb., o hygienických požadavcích na prostory a provoz zařízení a provozoven pro výchovu a vzdělávání dětí a mladistvých ve znění pozdějších předpisů a v souladu s Metodickým pokynem pro návrh větrání škol. (Ano / Irelevantní)
12.	V případě realizace systémů nuceného větrání s rekuperací odpadního tepla musí být (u relevantních budov a místností) systém regulován dle koncentrace CO2 ve větraných místnostech prostřednictvím infračervených čidel tzv. IR senzorů. (Ano / Irelevantní)
13.	V případě realizace systémů nuceného větrání s rekuperací odpadního tepla musí být suchá účinnost zpětného získávání tepla (rekuperátoru) min. 65 % dle ČSN EN 308. 
(Ano / Irelevantní)
14.	Nebude podporována výměna zdroje na vytápění, kterou by došlo k úplnému odpojení od SZTE. V případě částečné náhrady dodávek energie ze SZTE, je možno projekt podpořit pouze se souhlasem vlastníka či provozovatele SZTE . SZTE tj. soustavou zásobování tepelnou energií se rozumí soustava tvořená vzájemně propojeným zdrojem nebo zdroji tepelné energie a rozvodným tepelným zařízením sloužící pro dodávky tepelné energie pro vytápění, chlazení, ohřev teplé vody a technologické procesy, je-li provozována na základě licence na výrobu tepelné energie a licence na rozvod tepelné energie; soustava zásobování tepelnou energií je zřizována a provozována ve veřejném zájmu. Toto omezení se netýká fototermických solárních systémů. (Ano / Irelevantní)
15.	V případě realizace elektrických tepelných čerpadel jsou podporována čerpadla, která splňují parametry definované nařízením Komise (EU) č. 813/2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/E, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů (požadavky od 26. 9. 2017). 
(Ano / Irelevantní)
16.	V případě realizace plynových tepelných čerpadel jsou podporována čerpadla, která splňují parametry definované nařízením Komise (EU) č. 813/2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/E, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů (požadavky od 26. 9. 2018). 
(Ano / Irelevantní)
17.	V případě realizace solárních termických soustav budou podporována pouze zařízení splňující požadavky ČSN EN ISO 9806 nebo ČSN EN 12975-2. (Ano / Irelevantní)
18.	V případě realizace solárních termických soustav budou podporovány pouze solární kolektory splňující minimální hodnotu účinnosti ηsk dle vyhlášky č. 441/2012 Sb., o stanovení minimální účinnosti užití energie při výrobě elektřiny a tepelné energie za podmínky slunečního ozáření 1000 W/m2. (Ano / Irelevantní)
19.	V případě realizace solárních termických soustav budou podporována pouze zařízení s měrným využitelným ziskem qss,u ≥ 350 (kWh.m-2.rok-1). (Ano / Irelevantní)
20.	V případě realizace kotle na zemní plyn budou podporovány pouze kondenzační plynové kotle plnící parametry nařízení Komise (EU) č. 813/2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/E, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů (požadavky od 26. 9. 2018). 
21.	V případě realizace kotle na biomasu budou podporovány pouze kotle splňující požadavky Nařízení komise č. 2015/1189 ze dne 28. dubna 2015, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign kotlů na tuhá paliva (požadavky od 1. 1. 2020). (Ano / Irelevantní)
22.	V případě realizace jednotky pro kombinovanou výrobu elektřiny a tepla budou podporovány pouze technologie plnící parametry nařízení Komise (EU) č. 813/2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/E, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů (požadavky od 26. 9. 2018). (Ano / Irelevantní)
23.	V případě realizace jednotky pro kombinovanou výrobu elektřiny a tepla budou podporovány projekty generující úsporu primární energie ve výši min. 10 % ve srovnání s referenčními údaji za oddělenou výrobu elektřina a tepla. (Ano / Irelevantní)
24.	V případě realizace obnovitelných zdroje tepla nebo elektřiny bude zajištěno měření vyrobené energie z OZE. (Ano / Irelevantní)
25.	V případě středních spalovacích zdrojů znečišťování (celkový jmenovitý tepelný příkon 
1 – 50 MW) nespadajících do působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, budou podpořeny pouze projekty, zaručující splnění požadavků „Směrnice Evropského parlamentu a rady (EU) 2015/2193 ze dne 25. listopadu 2015 o omezování emisí některých znečišťujících látek do ovzduší ze středních spalovacích zařízení“ (dále jen „Směrnice 2015/2193“). Bez ohledu na Směrnici 2015/2193 budou podpořeny pouze projekty zaručující splnění emisních limitů pro NOx, SO2 a CO pro rok 2018 ve vyhlášce č. 415/2012 Sb. (Ano / Irelevantní)
26.	V rámci zpracovaného energetického posouzení, jakožto povinné přílohy žádosti, musí být jednoznačně definována povinnost na vyregulování otopné soustavy a zavedení energetického managementu. Zároveň musí být v posouzení obsaženo posouzení, zda je pro příslušné budovy v kombinaci s poskytnutím podpory možná aplikace projektu EPC, který by povinnost vyregulování otopné soustavy a zavedení energetického managementu zahrnoval.  
(Ano / Irelevantní)

Příloha č. 3 - Indikátory (parametry) pro hodnocení a monitorování projektu 
Předkládá se ve formě samostatné přílohy dle zveřejněného závazného vzoru ve formátu.xlsx

Příloha č. 4 - Energetický štítek obálky budovy dle ČSN 73 0540-2 (2011)
Může se jednat i o samostatný dokument. 

Příloha č. 5 - Průkaz energetické náročnosti budovy
Může se jednat i o samostatný dokument.

Příloha č. 6 - Kopie dokladu o vydání oprávnění podle §10b zákona č.406/2000 Sb.